Philologia Estonica Tallinnensis
type: channel
description: Philologia Estonica Tallinnensis on Tallinna ülikooli humanitaarteaduste instituudi väljaanne (endise nimega Tallinna Ülikooli Eesti Keele ja Kultuuri Instituudi Toimetised), kus avaldatakse kaastöid lingvistika ja kirjandusteaduse kõikidest valdkondadest. Samuti on väljaandesse teretulnud kirjutised eesti keele ja kirjanduse õpetamise ning keelelise kommunikatsiooni alalt. Väljaande artiklid on eesti, soome ja inglise keeles. Philologia Estonica Tallinnensise eelkäija Tallinna Ülikooli Eesti Keele ja Kultuuri Instituudi Toimetised on ilmunud alates 2004. aastast (esimene väljaanne ilmus Tallinna Pedagoogikaülikooli Eesti Filoloogia Osakonna Toimetiste nime all, kirjandusalased uurimused ilmusid esialgu instituudi eraldi kogumikena). Ajakiri ilmub kord aastas sügisel, artiklite toimetusele saatmise tähtaeg on 1. mai. Kõik artiklid läbivad pimeretsenseerimise: iga artiklit hindab anonüümselt kaks retsensenti (nii väljaande kolleegiumist kui ka väljastpoolt). Väljaande peatoimetaja on Reili Argus, igal numbril on ka eraldi tegevtoimetaja. Philologia Estonica Tallinnensise artiklitele on toimetiste kodulehel vaba juurdepääs. Lugejad võivad artikleid alla laadida, lugeda, kopeerida või välja trükkida ilma toimetuselt või autorilt selleks luba küsimata. *** Philologia Estonica Tallinnensis publishes contributions in all subdisciplines of linguistics and literary studies. Papers on teaching of Estonian language and literature as well as on linguistic communication are welcome. The languages of the journal are Estonian, Finnish and English. Philologia Estonica Tallinnensis, initially as Tallinna Ülikooli Eesti Keele ja Kultuuri Instituudi Toimetised have been published since 2004; the first issue appeared under the heading Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti filoloogia osakonna toimetised. Papers in literary studies came out as a separate collection of articles, published by the Insitute. Since 2016 the journal is titled Philologia Estonica Tallinnensis. The journal appears…
publisher: Tallinn University Press
language: en
publication name: Philologia Estonica Tallinnensis
issn: 2504-6616
items: Tartu Ülikooli üliõpilaste keeleteadlikkus nende keelekeskkonna ja teiste keeltega kokkupuudete näitel
items: Aiboland ja rootsi keele taasintegreerimine
items: Eesti keelt teise keelena omandavate laste keeleoskusest ja selle arengust mitmekeelses klassis
items: „Minu õpetajaks oli televiisor”: televisioon kui keelekeskkond
items: Inglise keele kasutusest Eesti taskuhäälingutes ja vlogides
items: Game-based learning in university level Russian language courses: Exploring student perspectives
items: Hungarian as a Heritage Language in the Austrian Higher Education System: Morphological Features of Young Adults' Written Language Use
items: Assessing Multilingual Learners: Global Findings Informing Research Needs in Estonia
items: https://publications.tlulib.ee/index.php/philologia/article/view/521
items: https://publications.tlulib.ee/index.php/philologia/article/view/520
items: „Tagurpidi” mitut pidi: õpetlik, sürrealistlik, postmodernistlik [Instructive, surrealist, postmodernist: considering the aspects of the comic book “Tagurpidi”]
items: Siirdeajastu institutsionaalsed muutused Eesti teatri- ja filmivaldkonnas: võrdlev analüüs [Institutional changes in the Estonian theatre and film sector during the transition period]
items: Haiguse temaatika ja metafoorika Madis Kõivu dramaturgias [Subject matter and metaphors of illness in the dramaturgy of Madis Kõiv]
items: Postmodernism siirdeajastu Eesti teatris [Postmodernism in the Estonian theatre in the transition period]
items: Siirdekultuuri mosaiigid
items: Mitmekultuurilisuse pädevuse toetamine saksa keele tunnis virtuaalprojekti „Mets kui mälupaik Saksamaal, Eestis ja Sri Lankal“ näitel
items: Kuidas õppida eesti keeles rääkima? Rääkimisoskust arendavad ülesanded eesti keele kui teise keele B1-taseme täiskasvanute õpikutes
items: Eesti keele omandamist toetavad tunnitegevused I kooliastme mitmekeelses klassis
items: Factors Facilitating and Hindering Deep-Level Collaboration Between Subject and Language Teachers in the Estonian CLIL Context
items: Multilingual education for minority schools in Lithuania: in search of balance and compromise
items: Õpetajate suhtumine mitmekeelses klassis õpetamisse ja eestikeelsele õppele üleminekusse
items: Üleminek eestikeelsele õppele. Vene dominantkeelega Tartu lastevanemate hoiakute uurimisest
items: Võõrkeele omandamise kogemused eestlaste mälestustes ja arvamustes
items: Chackelis Lemchenas, a contrastive linguist before contrastive linguistics
items: Sissejuhatus teemanumbrisse „Keel ja keeled. Õppimine ja õpetamine“ / Introduction to the Thematic Issue “Language and Languages. Learning and Teaching”
items: Kas noored on inglise keelega 'obsessed'? Millest räägivad korpusandmed?
items: „Mis keeles ma räägin, I don’t know“. Eesti sisuloojate inglise keele kasutusest YouTube’is
items: The bilingual advantage: performing the non-word repetition test
items: The Insertion of Person References Motivated by Pragmatic Differences in Estonian-English-Japanese Facebook Communication
items: Acquisition of Russian nominal derivation in monolingualism and bilingualism

Tartu Ülikooli üliõpilaste keeleteadlikkus nende keelekeskkonna ja teiste keeltega kokkupuudete näitel
type: item
description: Tartu Ülikooli kursuse „Sissejuhatus keeleteadusesse” üliõpilased kirjutavad eksamitööna oma keeleteadusliku eluloo ehk keele-eluloo (vt lähemalt nt Tragel, Komissarov 2022). Selle lähteülesanne on siduda oma keelekogemused loengutel ja teaduslikest allikatest saadud teadmistega. Muude ülesannete hulgas peab üliõpilane kirjeldama, millises keelekeskkonnas on ta keelt või keeli omandanud, ning oma esimesi kokkupuuteid teiste keeltega. Aastatel 2021–2024 kirjutatud keele-elulugudes kirjeldas allikate põhjal oma keele omandamise kogemust 870 üliõpilast, kellest umbes 16% kirjeldas oma keelekeskkonda mitmekeelsena. Enda esimes(t)e keel(t)ena on nimetatud peamiselt eesti ja vene keelt, kuid ka mujal Euroopas (nt saksa, soome, norra) ja kaugemal kõneldavaid keeli (nt jaapani). Teise keelega kokkupuudete kirjeldustest selgus, et kõige rohkem meenub üliõpilastele keeleõpe mõnes haridusasutuses. Kirjeldatakse ka oma kokkupuuteid võõrkeelsete filmide ja sarjadega ning mõnd teist keelt rääkivate sugulastega.
subject: Articles
  topic: section
subject: keelekeskkond
  topic: keywords
subject: esimene keel
  topic: keywords
subject: teine keel
  topic: keywords
subject: mitmekeelsus
  topic: keywords
subject: keeleteadlikkus
  topic: keywords
subject: keeleteaduse õpetamine
  topic: keywords
creator: Ilona Tragel
creator: Marri-Mariska Tammepõld
creator: Nele Novek
rights: Copyright (c) 2025 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
doi: 10.22601/pet.2025.10.873

Aiboland ja rootsi keele taasintegreerimine
type: item
description: Viimastel aastatel on ajaloolistel rannarootsi aladel hüppeliselt suurenenud huvi rannarootsi kultuuri, pärandi ja rootsi keele vastu. Aastal 2019 käivitas Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse Sihtasutus pilootprojekti rootsi keele õpetamiseks endistel rannarootsi aladel ning aastal 2021 alustasid Tallinna Ülikool ja Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse Sihtasutus koostööd projektis „Rannarootsi rootsikeelseks”, mille eesmärk oli jätkata rootsi keele õppega ning töötada kursuste tarbeks välja elektrooniline õppematerjal, mis arvestaks konkreetset sihtgruppi ning mida saaksid kasutada kõik projektiga seotud rootsi keele õpetajad ja teised huvilised. Artikkel annab ülevaate projekti käigus toimunud rootsi keele kursustest Tallinnas, Vormsil, Ruhnus ja Noarootsis ning valminud õppematerjalist.
subject: Articles
  topic: section
subject: rannarootsi
  topic: keywords
subject: eestirootslased
  topic: keywords
subject: kultuuriruum
  topic: keywords
subject: keeleõpe
  topic: keywords
subject: õppematerjal
  topic: keywords
subject: rootsi keel
  topic: keywords
creator: Kristiina Tedremaa-Levorato
creator: Jana Stahl
creator: Eva-Tiina Põlluste
rights: Copyright (c) 2025 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
doi: 10.22601/pet.2025.10.872

Eesti keelt teise keelena omandavate laste keeleoskusest ja selle arengust mitmekeelses klassis
type: item
description: Artikkel annab ülevaate 9-11-aastaste mitmekeelses klassis eesti keelt teise keelena omandavate laste keeleoskusest. Uurimismaterjal põhineb projekti „Professionaalne eestikeelne õpetaja mitmekeelses klassis“ seireandmetel. Analüüs keskendub laste eesti keele oskusele projekti lõpus; nelja lapse puhul vaadeldakse lisaks keeleoskuse arengut ning võrreldakse nende keeleoskuse andmeid projekti alguses ja lõpus. Projekti eesmärk oli parandada eesti keele õppe taset, toetades eestikeelsete lisaõpetajate palkamist ja nende koolitamist. Projektiga liitusid eri taustaga eesti keelt teise keelena omandavad lapsed, kelle eesti keele oskus oli üpris erinev, kuid sellele vaatamata kavandati õpilaste keeleoskustasemeks projekti lõpuks (mis esialgu kavandati aastaks 2027) vähemalt A2. Seireandmed näitavad, et ehkki projekt lõppes plaanitust varem (2024), jõudis enamik õpilasi kavandatud tasemele, kusjuures nende passiivne keeleoskus oli aktiivsest märksa parem ja kirjalikud tekstid veidi lihtsamad kui suulised. Ka selgub, et projekti jooksul erineva lähtekeeleoskusega õpilaste keeleoskus tasandus, st vähema keeleoskusega õpilaste keel arenes kiiremini.
subject: Articles
  topic: section
subject: aktiivne keeleoskus
  topic: keywords
subject: passiivne keeleoskus
  topic: keywords
subject: suuline keel
  topic: keywords
subject: kirjalik keel
  topic: keywords
subject: sõnavara
  topic: keywords
subject: fraasitasand
  topic: keywords
subject: lausetasand
  topic: keywords
subject: grammatilised kategooriad
  topic: keywords
creator: Tiina Rüütmaa
creator: Piret Baird
rights: Copyright (c) 2025 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
doi: 10.22601/pet.2025.10.871

„Minu õpetajaks oli televiisor”: televisioon kui keelekeskkond
type: item
description: Eelmise sajandi seitsmekümnendatest peale on väidetud, et telesaadete jälgimine pole võõrkeele omandamiseks piisav (Sherrington 1973). Ometi leidub alates 1990. aastatest endistes idabloki riikides n-ö telekalapsi, kes on koolieelses eas lisaks emakeelele omandanud ka mõne võõrkeele (saksa, soome, inglise) televiisorist välismaiseid multifilme ja lastesaateid vaadates. Keelekontaktide ja mitmekeelsuse käsitlustes seda fenomeni üldiselt ei mainita (Mack et al. 2021: 146). Keskendume järgnevas keeleõppija perspektiivile ja oleme selleks intervjueerinud täiskasvanuid, kes on omandanud lapseeas võõrkeele ekraanimeedia abil olukorras, kus vahetu suhtlus sihtkeeles puudus. Retrospektiivne analüüs aitab nähtust paremini mõista. Lisaks võõrkeele omandamise protsessile huvitab meid ka see, kuidas varajane kokkupuude võõra kultuuriga satelliittelevisiooni abil mõjutas edasist keeleõpet ja mitmekeelsuse arengut. Kvalitatiivne uurimus põhineb neljal poolstruktureeritud intervjuul 1980-ndatel ja 1990-ndatel sündinud nn telekalastega.
subject: Articles
  topic: section
subject: mitteformaalne võõrkeeleõpe
  topic: keywords
subject: meediapõhine keeleomandamine
  topic: keywords
subject: võõrkeele omandamine lapsepõlves
  topic: keywords
subject: satelliittelevisioon
  topic: keywords
subject: saksa keel
  topic: keywords
subject: soome keel
  topic: keywords
subject: inglise keel
  topic: keywords
creator: Merje Miliste
creator: Natalja Zagura
rights: Copyright (c) 2025 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
doi: 10.22601/pet.2025.10.870

Inglise keele kasutusest Eesti taskuhäälingutes ja vlogides
type: item
description: Artikkel käsitleb inglise keele kasutamist Eesti taskuhäälingutes ja vlogides. Varasemad uurimused on valdavalt analüüsinud inglise keele kasutamist ühe žanri piires, siinne artikkel keskendub aga kahe erineva suulise kõne žanri kõrvutamisele. Kokku on analüüsitud 8 taskuhäälingut (ligi 9 tundi materjali, saated avaldatud 2023. a) ja 10 vlogi (ligi 13,5 tundi materjali, avaldatud 2018.–2022. a). Kõik saated on transkribeeritud ning tekstides on märgendatud inglise koopiad ja koodivaheldused, seejärel on materjali analüüsitud nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt. Tulemused näitavad, et vlogides on kopeerimine intensiivsem ja ulatuslikum kui taskuhäälingutes: 1000 sõne kohta esineb vastavalt 21 ja 12 koopiat ning 3,2 ja 0,3 koodivaheldust. Koopialiikide osakaal on aga samasugune: domineerivad täielikud koopiad, millele järgnevad valikulised ja seejärel segakoopiad. Kopeerimise põhjused on valdavalt samad: semantiline spetsiifilisus (nt lünga täitmiseks), pragmaatiline olulisus (nt vestluse suunamiseks), ekspressiivsus (nt tugevate emotsioonide väljendamiseks) ja idiomaatilisus.
subject: Articles
  topic: section
subject: koodikopeerimine
  topic: keywords
subject: suuline kõne
  topic: keywords
subject: taskuhäälingud
  topic: keywords
subject: vlogid
  topic: keywords
subject: eesti keel
  topic: keywords
subject: inglise keel
  topic: keywords
creator: Helin Kask
rights: Copyright (c) 2025 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
doi: 10.22601/pet.2025.10.869

Game-based learning in university level Russian language courses: Exploring student perspectives
type: item
description: This paper examines the application of game-based learning (GBL) as a linguodidactic tool for advancing Russian as a foreign language (RFL) instruction within a university setting. It investigates the efficacy of game-based approaches in mitigating declining student interest, cultivating a positive learning environment, and developing both linguistic and communicative competencies. The paper presents the findings of a small-scale qualitative study and introduces the board game Contact Game as a specific case example of a GBL tool designed to enhance student engagement and learning outcomes in RFL instruction.
subject: Articles
  topic: section
subject: second language acquisition
  topic: keywords
subject: gamification
  topic: keywords
subject: communicative competence
  topic: keywords
subject: motivation
  topic: keywords
subject: attitudes
  topic: keywords
creator: Aida Hatšaturjan
creator: Inna Adamson
rights: Copyright (c) 2025 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
doi: 10.22601/pet.2025.10.868

Hungarian as a Heritage Language in the Austrian Higher Education System: Morphological Features of Young Adults' Written Language Use
type: item
description: In our study, we examine the written language use of Hungarian of university students in Austria who have Hungarian as a heritage language and who take Hungarian courses as part of foreign language education. We conduct a detailed analysis of their writing samples to identify and systematize the morphological and morphosyntactic phenomena that characterize their use of written Hungarian. Understanding these linguistic features may later contribute to the development of effective language pedagogy and teaching methods to support the successful education of this specific target group.
subject: Articles
  topic: section
subject: bilingualism
  topic: keywords
subject: heritage language
  topic: keywords
subject: morphology
  topic: keywords
subject: language awareness
  topic: keywords
subject: Hungarian language teaching
  topic: keywords
creator: Márta Csire
creator: Veronika Szabó
rights: Copyright (c) 2025 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
doi: 10.22601/pet.2025.10.867

Assessing Multilingual Learners: Global Findings Informing Research Needs in Estonia
type: item
description: The article establishes the research needs regarding the assessment of multilingual learners (MLs) in Estonia in relation to the advances made in the field abroad, keeping in mind the changing Estonian schooling context (transition from Estonian/Russian-medium education to Estonian-only medium education, i.e. a situation where the students’ schooling language is Estonian). The article identifies MLs as a heterogeneous group whose assets (e.g., multilingual access to information) as well as hurdles in the assessment process of studying via a foreign language/L2 (comprehension of instructions, managing time, responding to tasks, etc.) have increasingly been the focus of educational research abroad. With regard to the similarly heterogeneous Estonian MLs, virtually no research is available about the ML assessment participants and processes here. Research needs are then proposed with regard to Estonian ML’s assets, teachers’ ML assessment practices, ML behavior during assessment, ML assessment tools, and ML assessment frameworks.
subject: Articles
  topic: section
subject: multilingual learner assessment
  topic: keywords
subject: multiliteracy
  topic: keywords
subject: learner assets
  topic: keywords
subject: assessment hurdles
  topic: keywords
subject: translanguaging
  topic: keywords
subject: accommodation
  topic: keywords
subject: assessment frameworks
  topic: keywords
creator: Ene Alas
rights: Copyright (c) 2025 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2025-12-17
publication date: 2025-12-17
doi: 10.22601/pet.2025.10.866

https://publications.tlulib.ee/index.php/philologia/article/view/521
type: item
title: Language as a battlefield: Ukrainian postcolonial identity through Halyna Pahutiak’s young adult novel “The World’s Eye” [Keel kui lahinguväli. Ukraina postkoloniaalne identiteet Halõna Pahutjaki noorteromaanis „Maailma silm”]
description: This article addresses the ethical implications of applying postcolonial theories to the Ukrainian context, arguing against the homogenization of global postcolonial histories. Positioned between Russian and Austro-Hungarian empires, the Ukrainian culture has long faced oppression and is still fighting against Russian disinformation, perpetuating its colonial narrative. By engaging with the works of Eastern European scholars such as Mykola Riabchuk and Ewa Thompson, and frameworks of subalternity and hybridity, the article critically examines the distinctive features of Ukraine’s postcolonial identity. A feminist literary analysis of Halyna Pahutiak’s novel “The World’s Eye” (2023) foregrounds the critical role of post-1990s Ukrainian women authors in decolonizing Eastern European culture. ------------------------- Artikkel uurib Ukraina näitel postkoloniaalsete teooriate rakendamise eetilisi küsimusi ja hoiatab üleilmse postkoloniaalse ajaloo ühtlustamise eest. Ukraina kultuur on sajanditepikkuse võitluse käigus oma identiteedi ja iseseisvuse säilitamise nimel pidanud taluma nii Venemaa kui ka Austria-Ungari impeeriumi survet. Tänapäeval seisab Ukraina silmitsi Venemaa desinformatsioonisõjaga, mis püüab säilitada ja taaselustada koloniaalnarratiive. Siinne uurimus lähtub sellest, et keel toimib postkoloniaalse vahendina identiteedi taastamisel. Ukraina keeleline identiteet on olnud Venemaa keisririigi ja nõukogude võimu all vaidlusküsimus, kui venestamispoliitika kaudu püüti ukrainlasi süstemaatiliselt allutada ja nende eneseväljendust pärssida. Artikkel toetub Ida-Euroopa teadlaste Mykola Riabchuki ja Ewa Thompsoni töödele ning lähtub mõistetest subaltern ja hübriidsus, analüüsides kriitiliselt Ukraina postkoloniaalset identiteeti ja selle kujunemist. Riabchuk tõstab esile ukraina keele sümboolset rolli, kirjeldades seda kui märki, mis näitab, et selle keele kõneleja kuulub madalamasse ühiskonnaklassi. Artikkel analüüsib ukraina keele marginaliseerimise ajaloolisi…
subject: Articles
  topic: section
subject: colonial
  topic: keywords
subject: decolonial and postcolonial discourse
  topic: keywords
subject: Eastern European studies
  topic: keywords
subject: feminist literary analysis
  topic: keywords
subject: Halyna Pahutiak
  topic: keywords
subject: hybridity
  topic: keywords
subject: subalternity
  topic: keywords
subject: identity
  topic: keywords
subject: imperialism
  topic: keywords
subject: insurgents
  topic: keywords
subject: marginalization
  topic: keywords
subject: post-Soviet studies
  topic: keywords
subject: Russian disinformation
  topic: keywords
subject: kolonialistlik
  topic: keywords
subject: dekolonialistlik ja postkolonialistlik diskursus
  topic: keywords
subject: Ida-Euroopa uuringud
  topic: keywords
subject: feministlik kirjandusanalüüs
  topic: keywords
subject: Halõna Pahutjak
  topic: keywords
subject: hübriidsus
  topic: keywords
subject: subaltern
  topic: keywords
subject: identiteet
  topic: keywords
subject: Ukraina vastupanuvõitlejad
  topic: keywords
subject: marginaliseerimine
  topic: keywords
subject: post-sovetoloogia
  topic: keywords
subject: Vene desinformatsioon
  topic: keywords
creator: Irena Peterson
rights: Copyright (c) 2024 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-11-30
publication date: 2024-11-30
starting page: 154
ending page: 183
doi: 10.22601/PET.2023.09.06

https://publications.tlulib.ee/index.php/philologia/article/view/520
type: item
title: Voices from transition: literary reflections on postsocialist life in German and Estonian contemporary literature [Siirdeaja hääled: postsotsialistliku elu kujutamisest saksa ja eesti nüüdiskirjanduses]
description: This article examines the literary representation of the transition era and its effects on individual and collective identities in Daniela Krien’s “Muldental” and selected examples of Estonian contemporary literature. Focusing on the concept of the “losers of the reunification” (Wendeverlierer) in former East Germany and the analogous experiences in postsocialist Estonia, the study explores how these works portray the disorientation and adaptation of people during and after the collapse of socialist regimes. The analysis highlights the resilience of individuals as they try to fill the “void” (Tlostanova) left by the dismantling of old social structures, offering insights into the broader human experience of loss, transformation, and the search for stability in postsocialist societies. ---------------------- Käesoleva artikli fookuses on siirdeaja kirjanduslik kujutamine Saksa nüüdiskirjanduses. Keskendudes „siirdeaja kaotajate” (sks Wendeverlierer) kontseptsioonile endisel Ida-Saksamaal ja analoogsetele kogemustele postsotsialistlikus Eestis, uurib artikkel, kuidas kirjandusteosed kajastavad inimeste kohanemist sotsialistlike režiimide kokkuvarisemise ajal ja selle järel. Uurimus keskendub Daniela Krieni romaanile novellides „Muldental” (2014/2020). Selleks et luua teatavat võrdluspunkti Saksa kirjandusega, tuuakse mõned näited Eesti nüüdiskirjandusest (nt Lilli Luuk, Kiwa, Mats Traat ja Andrus Kasemaa). Teoreetilise lähenemisnurgana kasutatakse Madina Tlostanova kirjeldatud „postsotsialistliku tühimiku” mõistet. See mõiste esindab sotsiaalkultuurilist ja eksistentsiaalset lõhet, mille põhjustas sotsialistliku ühiskonna lagunemine. Analüüsis näidatakse, millisel kujul see „tühimik” inimeste eludes esineb: näiteks töökoha kaotus, kunagise isikliku staatuse drastiline muutus, teatud kujuga ühiskondlike kultuuriilmingute kadumine. Samas tuuakse esile inimeste vastupidavus, kui nad püüavad täita vana sotsiaalse korra lõppemise järel tekkinud „tühimikku”, ning näidatakse…
subject: Articles
  topic: section
subject: Daniela Krien
  topic: keywords
subject: “Muldental”
  topic: keywords
subject: transition era
  topic: keywords
subject: losers of reunification
  topic: keywords
subject: East Germany
  topic: keywords
subject: siirdeajastu
  topic: keywords
subject: siirdeaja kaotajad
  topic: keywords
subject: Teine Eesti
  topic: keywords
subject: Ida-Saksamaa
  topic: keywords
subject: tänapäeva saksa kirjandus
  topic: keywords
subject: tänapäeva eesti kirjandus
  topic: keywords
creator: Aigi Heero
rights: Copyright (c) 2024 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-11-30
publication date: 2024-11-30
starting page: 129
ending page: 153
doi: 10.22601/PET.2023.09.05

„Tagurpidi” mitut pidi: õpetlik, sürrealistlik, postmodernistlik [Instructive, surrealist, postmodernist: considering the aspects of the comic book “Tagurpidi”]
type: item
description: Artikkel käsitleb Priit Pärna raamatut „Tagurpidi” (1980), menukat lastekirjandusteost, milles sõnaline komponent on mänguliselt põimitud mitmekihilise ja põneva visuaalse lahendusega. „Tagurpidi” on ilmunud kuues keeles ja Eestis endiselt kordustrükina saadaval, kuid seni pole seda kuigi põhjalikult analüüsitud. Siinne artikkel kirjeldab kõigepealt teose saamislugu ajastu kontekstis, pöörates tähelepanu raamatu seostele selle autori peamiseks tegevusalaks peetava animafilmiga ning osutades, et lastele suunatud pildiraamat võis olla arvestatav eraldiseisev loominguline väljund. Järgmisena iseloomustatakse raamatu süžeed ehk peategelase Antsu rännakut Tagurpidiantslasse, muinasjutumaailma, kus on kindel vaid see, et tavapärased normid ja reeglid ei kehti. Raamat kujutab seda mittetavapärasust sihiteadlikult didaktiliselt, kaalutletult ja vaheldusrikkalt, seades vaatajate ette järjest piltmõistatusi ning mängides pildi ja tekstilise komponendi vahelistele ebakõladele. Seejärel keskendub analüüs teose visuaalsele poolele, kirjeldades piltides, kuid ka laiemas tervikus jälgitavaid vormivalikuid ja tasandeid: popilik väljenduslaad, teatav psühhedeelne mõõde, tugev sürrealismi, eriti Réne Magritte’i mõju ning ka teose üldisem postmodernistlik iseloom. Viimaks vaeb artikkel „Tagurpidi” ümber kujunenud nostalgilist diskursust, mida on eest vedanud seda lapsena lugenud kultuuritegelased ja -uurijad, kuid mis on kaldunud ehk pisut liialdama teosesse tagantjärele ideoloogilise lisamõõtme sisselugemisega. ------------------------- The article discusses Priit Pärn’s book “Tagurpidi” (first edition: Tallinn: Kunst, 1980; a possible translation of the title would be “Topsy-turvy”), a popular work of Estonian children’s literature in which the verbal component is playfully intertwined with multi-layered and exciting visuals by making use of the medium-specific toolkit of comics. “Tagurpidi” has been translated into Finnish, Swedish, Danish and Norwegian (all published in 1989) as w…
subject: Articles
  topic: section
subject: eesti koomiks
  topic: keywords
subject: eesti lastekirjandus
  topic: keywords
subject: Priit Pärn
  topic: keywords
subject: sürrealism
  topic: keywords
subject: postmodernism
  topic: keywords
subject: popkunst
  topic: keywords
subject: hilisnõukogude perioodi kultuur
  topic: keywords
subject: Estonian comics
  topic: keywords
subject: Estonian children’s literature
  topic: keywords
subject: surrealism
  topic: keywords
subject: pop art
  topic: keywords
subject: late Soviet culture
  topic: keywords
creator: Mari Laaniste
rights: Copyright (c) 2024 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-11-30
publication date: 2024-11-30
starting page: 102
ending page: 128
doi: 10.22601/PET.2023.09.04

Siirdeajastu institutsionaalsed muutused Eesti teatri- ja filmivaldkonnas: võrdlev analüüs [Institutional changes in the Estonian theatre and film sector during the transition period]
type: item
description: Artikli eesmärk on võrrelda Eesti teatri- ja filmivaldkonna institutsionaalseid muutusi siirdeajastul ehk 1985. aastast kuni 2004. aastani, kui Eesti liitus Euroopa Liiduga. Esmalt annab artikkel ülevaate siirdeajastu kultuuripoliitilistest suundumustest, mis loovad taustsüsteemi teatri- ja filmivaldkonna arengutele. Seejärel vaadeldakse Eesti teatrisüsteemi kujunemist: nõukogudeaegse repertuaariteatrite süsteemi säilitamine koos teatrihoonete ja juhtimissüsteemiga, riikliku rahastuse alused, mis lähtusid sisuliselt 1987. aastal elluviidud teatrieksperimendist ja 1989. aasta majandustingimuste regulatsioonist, teatrivaldkonda reguleeriva õigusruumi kujunemine, erateatrite teke, tööandjate ja töövõtjate katus- ja eestkosteorganisatsioonid ning külastatavuse tendentsid. Teatrisüsteemi säilitamine siirdeajastul oli omalaadne fenomen üldiste majanduslike ja poliitiliste reformide kontekstis. Järgnevalt võtab artikkel vaatluse alla siirdeajastul toimunud muutused Eesti filmivaldkonnas, mida kirjeldatakse kriisina: sisuliselt lagunes koost nii filmivaldkonna infrastruktuur, rahastus kui ka turg. 1990ndatel toimusid Eesti filmitööstuses riikliku rahastuse drastiline vähenemine ja kärped (sh asendati institutsioonide rahastus projektipõhise rahastusega), erastamine, tootmismahtude vähenemine ja erasektori filmikompaniide teke. Artikkel uurib, miks kahe kõrvuti eksisteeriva ja osati läbipõimunud kultuurivaldkonna areng Eestis siirdeajastul nii drastiliselt erines. Teoreetiliseks raamistuseks on institutsionaalne kunstiteooria. --------------------------- The article compares institutional changes in the theatre and film sector in Estonia during the transition period from 1985 until 2004, preceding and following the dissolution of the Soviet Union in 1991. This painful process had a profound effect on the practitioners from both sectors. These tragic societal upheavals affected the above-mentioned sectors to a different extent, however. The article will analyse the manifold c…
subject: Articles
  topic: section
subject: siirdeaeg
  topic: keywords
subject: teatrivaldkond
  topic: keywords
subject: filmivaldkond
  topic: keywords
subject: kultuuripoliitika
  topic: keywords
subject: institutsionaalne kunstimaailm
  topic: keywords
subject: kriis
  topic: keywords
subject: transition
  topic: keywords
subject: theatre
  topic: keywords
subject: film
  topic: keywords
subject: cultural policy
  topic: keywords
subject: institutional art world
  topic: keywords
subject: crisis
  topic: keywords
creator: Kristiina Reidolv
rights: Copyright (c) 2024 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-11-30
publication date: 2024-11-30
starting page: 60
ending page: 101
doi: 10.22601/PET.2023.09.03

Haiguse temaatika ja metafoorika Madis Kõivu dramaturgias [Subject matter and metaphors of illness in the dramaturgy of Madis Kõiv]
type: item
description: Käsitlen eesti kirjaniku, füüsiku ja filosoofi Madis Kõivu (1929–2015) näidendeid – koos põigetega tema proosasse ja esseistikasse –, vaadeldes neid ühelt poolt autobiograafilises ja teisalt ühiskondlik-poliitilises, täpsemalt siirdeajastu kontekstis. Keskendun põhiliselt 1990. aastatel teatrilavale jõudnud draamaloomingule ning analüüsin haiguse temaatikat (tiisikus, neurootilised vaevused) ja sellega liituvaid motiive (kehalisus, puue, invaliidsus, trauma, hirm), samuti metafoorseid haigusnähte (iiveldus jms). Tekstide lähilugemisele lisaks olen toetunud käsitlustele, mis vaatlevad haigustele omistatud kultuurilisi tähendusi (sh stereotüüpe) ja haigustega seotud metafoorikat, samuti uurimustele haiguse kujutamisest ja tähendusest eesti kirjanike elu- ja loomeloos. Näitan, kuidas Madis Kõiv on haiguse temaatika ja metafoorika kaudu isikupärasel moel avardanud ja süvendanud meie rahvusliku mineviku ja (traumaatilise) ühismälu mõtestamist-tõlgendamist algupärases dramaturgias ja teatrilaval. ----------------------- The aim of this article is to analyse the dramaturgy of Estonian writer, physicist and philosopher Madis Kõiv (1929–2015), including selected texts of his prose and essays. My approach derives from the autobiographical as well as socio-political point of view, set in the context of the Estonian transition period. Studying Kõiv’s plays that were brought on stage mainly in the 1990s, the article explores the subject matter of illness (tuberculosis, neurosis) and associated motifs (corporeality, disability, trauma, fright) as well as metaphorical symptoms of illness (nausea etc) in his works. This research is based on the method of close-reading and studies of cultural semantics, including stereotypes and metaphors of illness (Sontag), as well as studies of autobiographical aspects in the depiction of illness/disability (Couser, Annuk). Focusing on Kõiv’s play “Tagasitulek isa juurde” (“Return to the Father”) and his short story “Juhtum” (“An Incident”), corr…
subject: Articles
  topic: section
subject: Madis Kõiv
  topic: keywords
subject: eesti näitekirjandus
  topic: keywords
subject: siirdeaeg
  topic: keywords
subject: rahvuslik ajalugu
  topic: keywords
subject: traumaatiline mälu
  topic: keywords
subject: haigus
  topic: keywords
subject: puue
  topic: keywords
subject: kehalisus
  topic: keywords
subject: Estonian drama
  topic: keywords
subject: transition period
  topic: keywords
subject: national history
  topic: keywords
subject: traumatic memory
  topic: keywords
subject: illness
  topic: keywords
subject: disability
  topic: keywords
subject: corporeality
  topic: keywords
creator: Piret Kruuspere
rights: Copyright (c) 2024 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-11-30
publication date: 2024-11-30
starting page: 37
ending page: 59
doi: 10.22601/PET.2023.09.02

Postmodernism siirdeajastu Eesti teatris [Postmodernism in the Estonian theatre in the transition period]
type: item
description: Artikkel annab ülevaate postmodernistliku esteetika levikust eesti teatris siirdeajastul (1980. aastate lõpust kuni 21. sajandini). Sel perioodil avaldus postmodernism teatris nõrgemini kui teistes kunstides, piirdudes üksikute lavastajate ja teatritruppidega. Artiklis vaadeldakse postmodernismi perspektiivist lähemalt 1980. aastate lõpul tegutsenud lühiajalisi vabatruppe (Gregor, Ruto Killakund), 1992. aastal esimese Eesti erateatrina loodud Von Krahli teatrit ja selle juhi Peeter Jalaka loomingut ning riigiteatris tegutsenud Evald Hermaküla ja Mati Undi lavastusi. Postmodernistlik esteetika imbus eesti teatrisse 1990. aastatel ja hakkas teatripilti jõulisemalt mõjutama 21. sajandi alguses, kuid teatridiskursuses postmodernismi teooriad ei kinnistunud. Artiklis analüüsitakse eesti teatri postmodernismileiguse põhjusi ning selle mõiste kasutamist kirjeldusmudelina lääne teatris üldisemalt ja eesti teatridiskursuses. -------------------- The article gives an overview of the emergence of postmodern aesthetics in the Estonian theatre and the response it received in the theatre discourse during the transitional period. The postmodernisation of different arts occurred at various speeds and in a different scope. In the Estonian theatre, postmodernism was less pronounced than in other arts, being limited to individual directors and theatre groups. Postmodern aesthetics and the worldview that carried them permeated the Estonian theatre mainly through non-state theatre groups operating outside the state theatre system. The article first examines the short-lived theatre groups created in the late 1980s, such as Gregor and Ruto Killakund. It then focuses on the Von Krahl Theatre, founded in 1992 as the first Estonian private theatre, led by Peeter Jalakas. The article also analyses the postmodernist features of the productions of Mati Unt and Evald Hermaküla, directors who worked in state theatres. In general, postmodernism emerged in the Estonian theatre in the 1990s (althoug…
subject: Articles
  topic: section
subject: postmodernism
  topic: keywords
subject: eesti nüüdisteater
  topic: keywords
subject: eesti teatridiskursus
  topic: keywords
subject: Von Krahli teater
  topic: keywords
subject: Peeter Jalakas
  topic: keywords
subject: Evald Hermaküla
  topic: keywords
subject: Mati Unt
  topic: keywords
subject: Estonian contemporary theatre
  topic: keywords
subject: Estonian theatre discourse
  topic: keywords
subject: Von Krahl Theatre
  topic: keywords
creator: Luule Epner
rights: Copyright (c) 2024 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-11-30
publication date: 2024-11-30
starting page: 15
ending page: 36
doi: 10.22601/PET.2023.09.01

Siirdekultuuri mosaiigid
type: item
description: Sissejuhatus / Introduction
subject: Editorial
  topic: section
creator: Luule Epner
creator: Piret Viires
rights: Copyright (c) 2024 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2024-11-30
publication date: 2024-11-30
starting page: 5
ending page: 13
doi: 10.22601/PET.2023.09.00

Mitmekultuurilisuse pädevuse toetamine saksa keele tunnis virtuaalprojekti „Mets kui mälupaik Saksamaal, Eestis ja Sri Lankal“ näitel
type: item
description: Võõrkeeletunni üks eesmärke on toetada õpilaste pädevust ära tunda ühe teema erinevaid kultuurilisi vaatenurki ja luua pinnas avatud suhtlemiseks. Selle pädevuse kontrolli ehk kultuurilise suhtluspädevuse reaalsustesti on keeletunnis keeruline korraldada, ent pandeemialaine ajal tuttavaks saanud virtuaalõpe pakub siin uusi võimalusi. Artikkel tutvustabki rahvusvahelise üliõpilasprojekti näitel võimalust, kuidas arendada mitmekultuurilisuse pädevust võõrkeeletunnis. Projekt toimus pandeemiaaegsel distantsõppe perioodil Tallinna ülikooli ja Kelaniya ülikooli koostöös. Uurides mälupaikade kui rahvusliku kollektiivse kultuurimälu elementide muutumist ajas ja nende esitamise subjektiivsust, anti üliõpilastele võimalus teiste kultuuride vaatlemise kaudu leida uut enda kultuuris ja tõlgendada seda laiemas kontekstis. Siinses artiklis tutvustatakse üht valminud projekti, mis käsitles metsa kui sümbolit Saksamaal, Eestis ja Sri Lankal, ning analüüsitakse üliõpilaste tehtud esitluse kultuurilisi ülekandeid, stiili ja narratiivi loomiseks valitud perspektiivi.
subject: Articles
  topic: section
subject: mitmekultuurilisus
  topic: keywords
subject: kultuurididaktika
  topic: keywords
subject: sümboolne kompetents
  topic: keywords
subject: mälupaik
  topic: keywords
subject: saksa keel võõrkeelena
  topic: keywords
creator: Maris Saagpakk
rights: Copyright (c) 2023 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-10-25
publication date: 2023-10-25
starting page: 226
ending page: 251
doi: 10.22601/PET.2023.08.09

Kuidas õppida eesti keeles rääkima? Rääkimisoskust arendavad ülesanded eesti keele kui teise keele B1-taseme täiskasvanute õpikutes
type: item
description: Teise keele õppijaile on rääkimine väga oluline ja samas üsna raskelt omandatav oskus. Artiklis arutatakse, kuidas rääkimisoskus loomulikul viisil areneb ja kuidas saab rääkimisoskuse arengut keeletunnis parimal viisil toetada. Seejärel vaadeldakse rääkimisoskust arendavate ülesannete tüüpe kolmes populaarses eesti keele B1-taseme õppekomplektis. Tulemused näitavad, et kõigis õppekomplektides leidub nii keelelist sisendit andvaid kuulamistekste kui ka rääkimisoskuse arenemist toetavaid harjutusi ja suhtluslüngaga ülesandeid. Kokkuvõttes on rääkimisülesannete hulgas enim rollimängulaadset dialoogide moodustamist, vestlust, arutlemist ja jutustamist. Eri komplektides on ülesanded aga küllaltki erinevad ja neid on eri hulgal.
subject: Articles
  topic: section
subject: teise keele õpetamine
  topic: keywords
subject: rääkimisoskuse areng
  topic: keywords
subject: suhtluslüngaga ülesanded
  topic: keywords
subject: eesti keel
  topic: keywords
creator: Mare Kitsnik
rights: Copyright (c) 2023 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-10-25
publication date: 2023-10-25
starting page: 201
ending page: 225
doi: 10.22601/PET.2023.08.08

Eesti keele omandamist toetavad tunnitegevused I kooliastme mitmekeelses klassis
type: item
description: Üleminekul eestikeelsele õppele alates 2024. aasta sügisest on oluline mõista, kuidas käib eesti keele ja eesti keeles õpetamine I kooliastmes, mida üleminek puudutab enim. Õpetajate enesevaatlusel kogutud andmetest selgub, et eesti keele kui teise keele tundides kasutavad õpetajad mitmesuguseid meetodeid, kuid aktiivõppe võtteid ja kommunikatiivse keeleõpetuse põhimõtteid alati ei rakendata ning valdav on õpetaja juhitud frontaaltöö. Ainetundide tegevused on ainespetsiifilised. Mõnel juhul pööratakse eraldi tähelepanu ainesõnavarale, kuid ainekeelega tervikuna ei tegeleta. Uuringu tulemused on olulised õpetajatele suunatud koolituste ja õpetajakoolituse kavandamiseks.
subject: Articles
  topic: section
subject: enesevaatlus andmekogumismeetodina
  topic: keywords
subject: aktiivõpe keeletunnis
  topic: keywords
subject: kommunikatiivne keeleõpe
  topic: keywords
subject: lõimitud aine- ja keeleõpe
  topic: keywords
subject: eesti keele kui teise keele õpetamise meetodid
  topic: keywords
subject: eestikeelne aineõpe
  topic: keywords
creator: Kristiina Bernhardt
creator: Merilyn Meristo
rights: Copyright (c) 2023 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-10-25
publication date: 2023-10-25
starting page: 178
ending page: 200
doi: 10.22601/PET.2023.08.07

Factors Facilitating and Hindering Deep-Level Collaboration Between Subject and Language Teachers in the Estonian CLIL Context
type: item
description: Content and language integrated learning (CLIL) has been employed in Estonia and worldwide for decades. This methodology involves teaching academic subjects in a foreign or second language and enables learners to develop their subject knowledge, language skills and cognitive abilities. Oftentimes, both subject teachers and language teachers are involved in CLIL instruction, and its efficiency depends on collaboration between the educators. The study aims at pinpointing the factors that facilitate or hinder deep-level cross-curricular teacher collaboration in the Estonian CLIL context as well as the outcomes of such collaboration. The interviews with in-service teachers (12) who had taken part in a CLIL tandem teaching project allowed for the identification of 26 facilitators distributed across 7 levels (structural, personal, organisational, CLIL-, group-, process- and guidance-related) and 13 barriers distributed across 4 levels (structural, personal, organisational and group-related). The teachers perceived the collaboration as beneficial to them and their pupils, and the factors facilitating it were mentioned more frequently than hindering ones at all levels except the organisational one. Therefore, the findings of this study suggest that the organisational level barriers should be primarily addressed while designing deep-level collaborative experiences for teachers.
subject: Articles
  topic: section
subject: co-teaching
  topic: keywords
subject: teacher tandem
  topic: keywords
subject: levels of collaboration
  topic: keywords
subject: content and language integrated learning
  topic: keywords
creator: Elena Samsonova
creator: Aleksandra Ljalikova
creator: Merilyn Meristo
rights: Copyright (c) 2023 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-10-25
publication date: 2023-10-25
starting page: 154
ending page: 177
doi: 10.22601/PET.2023.08.06

Multilingual education for minority schools in Lithuania: in search of balance and compromise
type: item
description: This paper examines language policy concerns in Lithuania, with a particular focus on the prominence, acquisition and use of the state language within the education of national minorities. Comparative aspects with Latvia and Estonia are shortly discussed as well. The study draws upon secondary data sources, primarily statistics provided by Lithuanian governmental institutions and policy documents. The paper highlights ongoing debates in language policy for education from the topdown mono-ethnic state approach and the opposing (or complementary) postmodernist perspective, which advocates for a context-speaker-sensitive approach to language in education. While discussing these issues, the paper aims to offer a deeper understanding of the complex dynamics between language policies in education and sociolinguistic realities by encouraging further research and considerations for more inclusive language approaches in multiethnic societies.
subject: Articles
  topic: section
subject: bilingualism
  topic: keywords
subject: language acquisition
  topic: keywords
subject: language policy
  topic: keywords
subject: Lithuanian
  topic: keywords
subject: state language
  topic: keywords
subject: minority schools
  topic: keywords
creator: Ineta Dabašinskienė
rights: Copyright (c) 2023 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-10-25
publication date: 2023-10-25
starting page: 129
ending page: 153
doi: 10.22601/PET.2023.08.05

Õpetajate suhtumine mitmekeelses klassis õpetamisse ja eestikeelsele õppele üleminekusse
type: item
description: Artiklis antakse 2022. aasta õpetajauuringu käigus kogutud andmete põhjal ülevaade sellest, kuidas suhtuvad õpetajad muukeelsete laste õpetamisse, nende oma emakeele kasutamisse koolis ja eestikeelsele õppele üleminekusse ning kuidas ja kuivõrd toetatakse õpetajaid mitmekeelsete õpilastega toimetulekul. Kokku 2439 õpetaja vastustest selgus, et neist kahel kolmandikul on kokkupuude mitte-eesti emakeelega õpilastega. Muukeelsete õpilastega toimetulekuks pakub kool õpetajate sõnul kõige sagedamini abiõpetajat; abi õppematerjalidega, sh tasuliste materjalide ostmist; samuti mainiti koolitusvõimalusi. Õpetajad pooldavad üldiselt eestikeelsele õppele üleminekut. Samas on neil õpetajatel, kellel on ebapiisava eesti keele oskusega muu emakeelega õpilaste õpetamise kogemus, suhtumine veidi vähem positiivne kui vastava kogemuseta õpetajatel. Oluliselt vähem nõustutakse sellega, et muukeelsete õpilaste kaasamine loob kõigile õppimiseks soodsa õhkkonna. Oma emakeele kasutamise kohta koolis olid õpetajate hinnangud suhteliselt erinevad, keskmine tulemus osutab siiski pigem sellele, et õpetajad seda ei poolda.
subject: Articles
  topic: section
subject: õppekeel
  topic: keywords
subject: eesti keel teise keelena
  topic: keywords
subject: mitmekeelne õpilane
  topic: keywords
subject: eesti keel
  topic: keywords
subject: vene keel
  topic: keywords
creator: Tiina Rüütmaa
creator: Merilyn Meristo
creator: Reili Argus
creator: Helin Puksand
rights: Copyright (c) 2023 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-10-25
publication date: 2023-10-25
starting page: 95
ending page: 128
doi: 10.22601/PET.2023.08.04

Üleminek eestikeelsele õppele. Vene dominantkeelega Tartu lastevanemate hoiakute uurimisest
type: item
description: Koostöös Tartu linnavalitsusega oleme toetanud alates 2022. aasta sügisest Tartus viit eesti-vene kakskeelset haridusasutust eestikeelsele õppele ülemineku ettevalmistuses. Artiklis tutvustame oma uuringut, mille eesmärk on selgitada välja Tartu kakskeelsete haridusasutuste vene dominantkeelega lastevanemate ootused ja võimalikud kartused seoses eestikeelse õppega. Ühtlasi kaasasime vanemaid üleminekuprotsessis tõstatunud probleemidele sobilike lahenduste otsimisel. Artiklis esitame haridusasutuste tõlgenduse lastevanemate võimalikest hoiakutest. Tulemused esitame kahes alapeatükis: 1) lastevanemate teadlikkus eestikeelsele haridusele üleminekust; 2) lastevanemate võimalikud hirmud ja probleemid seoses õppekeele muutusega. Esile tõusevad õpilaste akadeemiline edasijõudmine, teises keeles õppimise keerukus, õpilaste enesemääratluse ning päritolukeele ja -kultuuri küsimused ning haridusasutuste ja vanemate vaheline asjaajamiskeel.
subject: Articles
  topic: section
subject: üleminek eestikeelsele haridusele
  topic: keywords
subject: Tartu venekeelsed haridusasutused
  topic: keywords
subject: lastevanemad
  topic: keywords
subject: kaasamine
  topic: keywords
subject: keelehoiakud
  topic: keywords
creator: Birute Klaas-Lang
creator: Kristiina Praakli
creator: Diana Vender
rights: Copyright (c) 2023 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-10-25
publication date: 2023-10-25
starting page: 71
ending page: 94
doi: 10.22601/PET.2023.08.03

Võõrkeele omandamise kogemused eestlaste mälestustes ja arvamustes
type: item
description: Keele omandamine sõltub suuresti omandaja motivatsioonist, keskkonnast, kus omandamine toimub, ja sellest, millised emotsioonid keelega seostuvad. Artiklis analüüsime 32 eestlase intervjuudes esinenud meenutusi ja arvamusi võõrkeele omandamise kogemuste kohta. Intervjuud toimusid aastatel 2020–2021. Vastajad olid siis vanuses 9–73 aastat, mistõttu hõlmavad nende keeleomandamise kogemused pika perioodi alates 1960. aastatest. Vaatleme nii seda, mida inimesed on öelnud kooli võõrkeeleõpetuse kohta, kui ka seda, millised kogemused on neil keele omandamisega väljaspool klassiruumi. Artiklist selgub, et kuigi metoodiliste võtete kohta olid arvamused erinevad, peeti kasulikuks ka traditsioonilisi meetodeid (jutustamine, kirjalike harjutuste tegemine jms). Leidus nii neid, kes grammatika õppimist pooldasid, kui ka neid, kes selle vajalikkuses kahtlesid. Väga oluliseks osutus õpetaja isiku ja õpperühma mõju, samuti rõhutati motivatsiooni alla liigituvaid faktoreid (nt vajadus ja/või huvi). On selge, et inimene ei suuda päris täpselt keeleomandamisprotsessi tagantjärele meenutada, kuid ka meelde jäänud detailid on kõnekad ja näitavad nii õppemeetodite kui ka klassivälise keskkonna olulisust.
subject: Articles
  topic: section
subject: motivatsioon
  topic: keywords
subject: õppemeetodid
  topic: keywords
subject: keeleteadlikkus
  topic: keywords
subject: keelevaist
  topic: keywords
subject: eesti keel
  topic: keywords
creator: Miina Norvik
creator: Renate Pajusalu
rights: Copyright (c) 2023 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-10-25
publication date: 2023-10-25
starting page: 36
ending page: 70
doi: 10.22601/PET.2023.08.02

Chackelis Lemchenas, a contrastive linguist before contrastive linguistics
type: item
description: The article explores the views of Chackelis Lemchenas (1904– 2001) on teaching Lithuanian to speakers of other languages. As a prominent linguist, experienced practitioner, and a multilingual person, he proposed ideas that are compatible with the principles of contrastive linguistics already in the 1920s. He favoured explicit grammar explanations in the subsystems that differ in Lithuanian and the students’ L1 and explained that what he called “formal logic” was necessary in order to teach the students how the grammar of Lithuanian works in comparison with their L1. The article demonstrates that exploration of language teaching approaches in non–Western contexts and from historical perspectives provides a better understanding of the history of ideas.
subject: Articles
  topic: section
subject: Lithuanian
  topic: keywords
subject: language teaching
  topic: keywords
subject: language learning
  topic: keywords
subject: Chackelis Lemchenas
  topic: keywords
subject: historical sociolinguistics
  topic: keywords
creator: Anna Verschik
rights: Copyright (c) 2023 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-10-25
publication date: 2023-10-25
starting page: 17
ending page: 35
doi: 10.22601/PET.2023.08.01

Sissejuhatus teemanumbrisse „Keel ja keeled. Õppimine ja õpetamine“ / Introduction to the Thematic Issue “Language and Languages. Learning and Teaching”
type: item
description: Sissejuhatus / Introduction
subject: Editorial
  topic: section
creator: Merilyn Meristo
creator: Reili Argus
rights: Copyright (c) 2023 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2023-10-25
publication date: 2023-10-25
starting page: 5
ending page: 15
doi: 10.22601/PET.2023.08.00

Kas noored on inglise keelega 'obsessed'? Millest räägivad korpusandmed?
type: item
description: Artiklis analüüsime inglise keele kasutust projekti „Teismeliste keel Eestis“ (TeKE)1 raames 9–18-aastaste noorte suulisest ja tšätisuhtlusest kogutud keeleandmetes. Andmeid koguti rahvateaduse meetodil. Nagu TeKE korpuse sagedusandmed ja neist kooruvad mustrid viitavad, tasub teismeliste keelekasutuses pöörata tähelepanu inglise keelele. Artiklis esitame esmase analüüsi inglise keele kasutusest ja osakaalust projekti kaasatud noorte suulise ja tšätisuhtluse andmetes. Tulemused osutavad, et inglise keele osakaal varieerub kõnelejati, ei ole seostatav soo ega vanusega, vaid sõltub pigem muudest vestlusega seotud asjaoludest, sh vestlusteemast ja registrist. Küll aga kooruvad soolised ja vanuselised erinevused välja noorte ingliskeelse sõnavara analüüsist.
subject: Articles
  topic: section
subject: noortekeel
  topic: keywords
subject: suuline keel
  topic: keywords
subject: tšätikeel
  topic: keywords
subject: korpusanalüüs
  topic: keywords
subject: eesti keel
  topic: keywords
subject: inglise keel
  topic: keywords
creator: Virve-Anneli Vihman
creator: Kristiina Praakli
creator: Maarja-Liisa Pilvik
creator: Mari-Liis Korkus
rights: Copyright (c) 2022 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-11-16
publication date: 2022-11-16
starting page: 292
ending page: 321
doi: 10.22601/PET.2022.07.11

„Mis keeles ma räägin, I don’t know“. Eesti sisuloojate inglise keele kasutusest YouTube’is
type: item
description: Artiklis käsitleme YouTube’i platvormil videoid loovate juutuuberite keelepruuki fookusega inglise keele kasutusel. Analüüsime kaheksa eestikeelse sisulooja inglise keele kasutuse määra ja põhjusi. Valisime küsitluse põhjal välja juutuuberid, kelle videoid gümnaasiumiealised noored enim jälgivad ning kes avaldavad neid YouTube’is regulaarselt. Keeleainestikuks on litereeritud video(lõigu)d, mille põhjal analüüsisime ingliskeelsete sõnede hulka ning koodivahetuse põhjusi. Tulemustest selgus, et kõik sisuloojad kasutasid oma videotes inglise keelt, ent selle esinemismäär oli erinev. Inglise keelt kasutati enim n-ö erialaterminoloogiana, mis kajastab globaalses sisuloomes kasutatavat sõnavara (26% inglise keele esinemise juhtudest). Lisaks kasutati inglise keelt ingliskeelse popkultuuriga seotud nähtustele viitamisel (16%) ning emotsioonide väljendamisel (12%), sage oli ka kinnistunud väljendite kasutamine (6%). Üpris suure osa (23%) moodustasid juhud, mille puhul oli raske näha inglise keele eelistamise põhjusi.
subject: Articles
  topic: section
subject: YouTube
  topic: keywords
subject: osalusmeedia
  topic: keywords
subject: sisuloojad
  topic: keywords
subject: noorte keel
  topic: keywords
subject: koodivahetus
  topic: keywords
subject: inglise keel
  topic: keywords
creator: Kristiina Praakli
creator: Getri Tomson
creator: Marion Mägi
creator: Helen Eriksoo
creator: Kristel Algvere
creator: Triin Aasa
creator: Annika Kängsepp
creator: Elisabeth Kaukonen
creator: Aive Mandel
creator: Mari-Liis Korkus
creator: Liina Lindström
rights: Copyright (c) 2022 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-11-16
publication date: 2022-11-16
starting page: 263
ending page: 290
doi: 10.22601/PET.2022.07.10

The bilingual advantage: performing the non-word repetition test
type: item
description: The study investigated the accuracy of non-word production by bilingual and monolingual children. The participants (125 children in total) belonged to two groups of bilingual children with different language repertoires and one group of monolingual Lithuanians. The analysis revealed that the overall performance of both bilingual groups was better than in the monolingual group. The bilingual children demonstrated more accurate and statistically significant results in repeating longer and structurally more complex non-words. The findings of this study suggest that the bilinguals being acquainted with two phonological systems had a greater experience with diverse phonology, which ensured a more precise performance of the task.
subject: Articles
  topic: section
subject: bilingual and monolingual children
  topic: keywords
subject: language acquisition
  topic: keywords
subject: Lithuanian
  topic: keywords
subject: English
  topic: keywords
subject: Russian
  topic: keywords
creator: Eglė Krivickaitė-Leišienė
creator: Ineta Dabašinskienė
rights: Copyright (c) 2022 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-11-16
publication date: 2022-11-16
starting page: 239
ending page: 262
doi: 10.22601/PET.2022.07.09

The Insertion of Person References Motivated by Pragmatic Differences in Estonian-English-Japanese Facebook Communication
type: item
description: Sociopragmatic differences have been examined between many languages and cultures, including English and Japanese. However, Estonian and Japanese have yet to be compared, and thus this data of EstonianEnglish-Japanese communication on Facebook offers a look at a type of code-switching that is caused by the sociopragmatic differences between Estonian and Japanese – i.e. the insertion of person references from Japanese to Estonian and English utterances by native Estonians. I am using the Estonian-English-Japanese Facebook communication dataset from Kilp (2021) with new added conversations. The data consist of synchronous private Facebook messages between 2015 and 2021: a total of 7 informants, 50 conversations and 14,681 tokens. A usage-based approach and a qualitative analysis are applied to the data from individual informants and particular cases. These data show that a perception of pragmatic differences causes the insertions of the Japanese person references, senpai ‘senior’ and sensei ‘teacher’, in various forms (affixed to the name, replacing the name, elongated, capitalised, in the Latin alphabet, in Japanese script) in Estonian and English utterances, while factors such as vertical hierarchy, horizontal solidarity and (situational) salience play an important role in facilitating insertion.
subject: Articles
  topic: section
subject: deixis
  topic: keywords
subject: code-switching
  topic: keywords
subject: vocative
  topic: keywords
subject: usage-based approach
  topic: keywords
subject: contact linguistics
  topic: keywords
subject: computer-mediated communication
  topic: keywords
subject: salience
  topic: keywords
subject: Estonian
  topic: keywords
subject: English
  topic: keywords
subject: Japanese
  topic: keywords
creator: Geidi Kilp
rights: Copyright (c) 2022 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-11-16
publication date: 2022-11-16
starting page: 215
ending page: 238
doi: 10.22601/PET.2022.07.08

Acquisition of Russian nominal derivation in monolingualism and bilingualism
type: item
description: The case study focuses on the acquisition of Russian derivational morphology in terms of nouns by monolingual (Russian) and simultaneous bilingual (Russian German) children of early age. The results are based on analysis of representative natural longitudinal recordings transcribed and stored in CHAT format using the CHILDES system. The first patterns and methods of nominal word-formation along with the morphemes used by children are revealed. The properties of word-formation that indicate the productive use of the nominal derivatives, such as the presence of simplex–derivative pairs, chains and word families, as well as occasionalisms are noted. The similarities and differences in the acquisition of nominal derivatives, including their semantic domains, in mono- and bilingual situations are discussed.
subject: Articles
  topic: section
subject: nouns
  topic: keywords
subject: word-formation
  topic: keywords
subject: derivatives
  topic: keywords
subject: simplexes
  topic: keywords
subject: compounding
  topic: keywords
subject: Russian
  topic: keywords
subject: German
  topic: keywords
creator: Victoria V. Kazakovskaya
rights: Copyright (c) 2022 Philologia Estonica Tallinnensis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2022-11-16
publication date: 2022-11-16
starting page: 186
ending page: 214
doi: 10.22601/PET.2022.07.07